Religion

I årskurs 4–6
Religioner och andra livsåskådningar • Ritualer och religiöst motiverade levnadsregler samt heliga platser och rum i kristendomen och i de andra världsreligionerna islam, judendom, hinduism och buddhism. • Centrala tankegångar bakom ritualer, levnadsregler och heliga platser i kristendomen och de andra världsreligionerna, till exempel som de uttrycks i religiösa berättelser i Bibeln och andra urkunder. • Berättelser från fornskandinavisk och äldre samisk religion. • Begreppen religion och livsåskådning.

Religion och samhälle • Kristendomens betydelse för värderingar och kultur i det svenska samhället förr och nu. Kristna högtider och traditioner med koppling till kyrkoåret, till exempel sånger och psalmer. • Hur spår av fornskandinavisk religion kan iakttas i dagens samhälle.

Identitet och livsfrågor • Hur olika livsfrågor, till exempel vad som är viktigt i livet och vad det innebär att vara en bra kamrat, skildras i populärkulturen. • Hur olika livsfrågor, till exempel synen på kärlek och vad som händer efter döden, skildras i religioner och andra livsåskådningar. • Vad religioner och andra livsåskådningar kan betyda för människors identitet, livsstil och grupptillhörighet.

Etik • Några etiska begrepp, till exempel rätt och orätt, jämlikhet och solidaritet. • Vardagliga moraliska frågor som rör flickors och pojkars identiteter och roller, jämställdhet, sexualitet, sexuell läggning samt utanförskap och kränkning. • Frågor om vad ett bra liv kan vara och vad det kan innebära att göra gott.

I årskurs 7–9
Religioner och andra livsåskådningar • Centrala tankegångar och urkunder inom kristendomen samt utmärkande drag för kristendomens tre stora inriktningar: protestantism, katolicism och ortodoxi. • Centrala tankegångar och urkunder i världsreligionerna islam, judendom, hinduism och buddhism. • Varierande tolkningar och bruk inom världsreligionerna i dagens samhälle. • Huvuddragen i världsreligionernas historia. • Nya religiösa rörelser, nyreligiositet och privatreligiositet samt hur detta tar sig uttryck. • Sekulära livsåskådningar, till exempel humanism.

Religion och samhälle • Kristendomen i Sverige. Från enhetskyrka till religiös mångfald och sekularisering. • Sambandet mellan samhälle och religion i olika tider och på olika platser. • Religionernas roll i några aktuella politiska skeenden och konflikter utifrån ett kritiskt förhållningssätt. • Konflikter och möjligheter i sekulära och pluralistiska samhällen, till exempel i frågor om religionsfrihet, sexualitet och synen på jämställdhet.

Identitet och livsfrågor • Hur olika livsfrågor, till exempel meningen med livet, relationer, kärlek och sexualitet, skildras i populärkulturen. • Hur religioner och andra livsåskådningar kan forma människors identiteter och livsstilar. • Riter, till exempel namngivning och konfirmation, och deras funktion vid formandet av identiteter och gemenskaper i religiösa och sekulära sammanhang.

Etik • Vardagliga moraliska dilemman. Analys och argumentation utifrån etiska modeller, till exempel konsekvens- och pliktetik. • Föreställningar om det goda livet och den goda människan kopplat till olika etiska resonemang, till exempel dygdetik. • Etiska frågor samt människosynen i några religioner och andra livsåskådningar. • Etiska begrepp som kan kopplas till frågor om hållbar utveckling, mänskliga rättigheter och demokratiska värderingar, till exempel frihet och ansvar.