Kemi

=Centralt innehåll kursplanen för Kemi=

I årskurs 4–6
Kemin i naturen • Enkel partikelmodell för att beskriva och förklara materiens uppbyggnad, kretslopp och oförstörbarhet. Partiklars rörelser som förklaring till övergångar mellan fast form, flytande form och gasform. • Indelningen av ämnen och material utifrån egenskaperna utseende, ledningsförmåga, löslighet, brännbarhet, surt eller basiskt. • Vattnets egenskaper och kretslopp. • Luftens egenskaper och sammansättning. • Fotosyntes, förbränning och några andra grundläggande kemiska reaktioner.

Kemin i vardagen och samhället • Materiens kretslopp genom råvarors förädling till produkter, hur de blir avfall som hanteras och sedan återgår till naturen. • Matens innehåll och näringsämnenas betydelse för hälsan. Historiska och nutida metoder för att förlänga matens hållbarhet. • Vanliga kemikalier i hemmet och samhället. Deras användning och påverkan på hälsan och miljön samt hur de är märkta och bör hanteras. • Fossila och förnybara bränslen. Deras betydelse för energianvändning och påverkan på klimatet.

Kemin och världsbilden • Några historiska och nutida upptäckter inom kemiområdet och deras betydelse för människans levnadsvillkor och syn på världen. • Äldre tiders beskrivningar av materiens uppbyggnad. Kemins förändring från magi och mystik till modern vetenskap. • Olika kulturers beskrivningar och förklaringar av naturen i skönlitteratur, myter och konst och äldre tiders naturvetenskap.

Kemins metoder och arbetssätt • Enkla systematiska undersökningar. Planering, utförande och utvärdering. • Några metoder för att dela upp lösningar och blandningar i deras olika beståndsdelar. • Dokumentation av enkla undersökningar med tabeller, bilder och enkla skriftliga rapporter. • Tolkning och granskning av information med koppling till kemi, till exempel i faktatexter och tidningsartiklar.

I årskurs 7–9
Kemin i naturen • Partikelmodell för att beskriva och förklara materiens uppbyggnad, kretslopp och oförstörbarhet. Atomer, elektroner och kärnpartiklar. • Kemiska föreningar och hur atomer sätts samman till molekyl- och jonföreningar genom kemiska reaktioner. • Partikelmodell för att beskriva och förklara fasers egenskaper, fasövergångar och spridningsprocesser för materia i luft, vatten och mark. • Vatten som lösningsmedel och transportör av ämnen, till exempel i mark, växter och människokroppen. Lösningar, fällningar, syror och baser samt pH-värde. • Några kemiska processer i mark, luft och vatten ur miljö- och hälsosynpunkt. • Kolatomens egenskaper och funktion som byggsten i alla levande organismer. Kolatomens kretslopp. • Fotosyntes och förbränning samt energiomvandlingar i dessa reaktioner.

Kemin i vardagen och samhället • Människans användning av energi- och naturresurser lokalt och globalt samt vad det innebär för en hållbar utveckling. • Kemiska processer vid framställning och återvinning av metaller, papper och plaster. Livscykelanalys av några vanliga produkter. • Olika faktorer som gör att material, till exempel järn och plast, bryts ner och hur nedbrytning kan förhindras. • Processer för att rena dricksvatten och avloppsvatten lokalt och globalt. • Innehållet i mat och drycker och dess betydelse för hälsan. Kemiska processer i människokroppen, till exempel matspjälkning. • Vanliga kemikalier i hemmet och i samhället, till exempel rengöringsprodukter, kosmetika, färger och bränslen samt hur de påverkar hälsan och miljön. • Hur man hanterar kemikalier och brandfarliga ämnen på ett säkert sätt. • Aktuella samhällsfrågor som rör kemi.

Kemin och världsbilden • Historiska och nutida upptäckter inom kemiområdet och deras betydelse för världsbild, teknik, miljö, samhälle och människors levnadsvillkor. • Aktuella forskningsområden inom kemi, till exempel materialutveckling och nanoteknik. • De kemiska modellernas och teoriernas användbarhet, begränsningar, giltighet och föränderlighet. • Gruppering av atomslag ur ett historiskt perspektiv.

Kemins metoder och arbetssätt • Systematiska undersökningar. Formulering av enkla frågeställningar, planering, utförande och utvärdering. • Separations- och analysmetoder, till exempel destillation och identifikation av ämnen. • Sambandet mellan kemiska undersökningar och utvecklingen av begrepp, modeller och teorier. • Dokumentation av undersökningar med tabeller, diagram, bilder och skriftliga rapporter. • Källkritisk granskning av information och argument som eleven möter i olika källor och samhällsdiskussioner med koppling till kemi.